Luovutetun alueen sankarihautausmaiden tiedot käyttöön
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/karjhaud_etusivu-300x210-1.jpg)
Suomen ja Venäjän hallitusten välinen sopimus II maailmansodan seurauksena menehtyneiden sotilaiden muiston vaalimisesta avasi 1992 tiet luovutetun alueen sankarihautausmaiden hoitamiselle. Opetusministeriön alaisen Sotavainajatoimikunnan kautta myönnettiin useita avustuksia hauta-alueiden kunnostamiseen ja uusien muistomerkkien aikaansaamiseen. Kokonaiskuva hautausmaiden tilanteesta jäi kuitenkin epäselväksi. Lokakuussa 1998 silloinen Tasavallan Presidentti Martti Ahtisaari pyysi Opetusministeriötä ryhtymään toimenpiteisiin tietojen kokoamiseksi kaikista luovutetun alueen […]
Valtio tarvitsee perinnetyötä maanpuolustustahdon ylläpitoon
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/panssareita-aanislinnassa_600.jpg)
Valtiovalta kantaa suurimman vastuun kunniakansalaistemme tukityöstä kustantaen muun muassa veteraanien kotiin vietävät terveys- ja muut palvelut. Valtiolla on merkittävä rooli myös veteraanien perinnetyössä, jotta saamme nuoremmat sukupolvet tietoisiksi itsenäisyytemme vaatimista ponnistuksista ja vaalimaan tärkeää veteraaneilta saatua perintöä. Valtion ensisijaiset tehtävät liittyvät turvallisuuteen. Hivenen yksinkertaistaen nämä tehtävät ovat maan suojaaminen ulkoista vihollista vastaan, sisäisen järjestyksen ylläpitäminen […]
Tuntemattoman sotilaan joulupaketti
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/nosto_tuntemattoman_sotilaan_lahja.jpg)
Sukkia, tupakkia, kirjallisuutta ja makeisia – tuntemattoman sotilaan joulupaketit toivat lohtua eturintamaan. ”Tuntemattoman sotilaan” joulupaketteja on koottu Rukajärvellä pataljoonan huoltokorsun pihalle jouluaattoaamuna 1941 matkalle etulinjaan. (I/JR31) Jouluna 1941 suomalaiset ja venäläiset joukot olivat pysähtyneet asemiinsa Karjalankannaksella. Satunnaisia laukauksia lukuun ottamatta aatto oli sotareportteri Veikko Itkosen mukaan rauhallinen. Siksi sotilaat pääsivät nauttimaan myös joulusta, jota pyrittiin […]
Minun veteraanini: Merja Nurmela – ”Sotaveteraanin tyttärenä pidän itseni etuoikeutettuna”
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/Paakuva_lehteen.jpg)
Jokaisessa Kenttäpostia-lehdessä suomalaiset kertovat veteraanista elämässään. Tällä kertaa porvoolainen Merja Nurmela jakaa Kaarlo-isänsä tarinan. Haluaisitko sinä jakaa tarinasi? Ota yhteys toimitus@sotaveteraaniliitto.fi Porvoolaisen Merja Nurmelan kodissa isän muistoa vaalitaan ylpeydellä (kuva: Tiina Pekkala) Kaarlo Nurmela 1914 – 1978 Isäni sotaveteraanius herätti myös oman kiinnostukseni sotahistoriaan. Olen hankkinut isän sotilaskantakortin, josta ilmenee koko hänen sotahistoriansa armeijakäynnistä lähtien, […]
“Taivaalla pilvet, taivaalla tähdet, minulla ei ole mitään, jos sinä lähdet” – Lotta Svärd 100-juhlavuoden kirjoituskilpailun voittaneen Alisa Peuhkurin novelli ammentaa Lahja-isoäidin evakkokokemuksista
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/mamma-1_300.jpg)
15-vuotias vihtiläinen Alisa Peuhkuri voitti Lotta Svärd 100-juhlavuoden yhteydessä järjestetyn kirjoituskilpailun tällä novellillaan, joka kertoo hänen Lahja-isoäitinsä evakkokokemuksista… ja tuntemattoman lotan osoittamasta ystävällisyydestä. Alisa Peuhkurin voittajanovellin taustalla ovat hänen oman isoäitinsä kokemukset Olen 11-vuotias Lahja-tyttö Karjalasta. Asuimme maalla omakotitalossa. Meillä oli maatila, jossa oli paljon lehmiä. Perheeseeni kuuluivat äiti, isä ja isoveli. Elimme tavallista […]
Kesä, joka jäi ikuisesti mieleen – rauhanturvaajat sotaveteraaneja jälleenrakennuksessa auttamassa
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/tyoleiri_600.jpg)
Uusimman Kenttäpostia-lehtemme toivottuna teemana on jälleenrakennuksen kausi, josta tämäkin tarina kertoo. Joko muuten olet lehden tilaaja? Kuusi kertaa vuodessa ilmestyvä lehti toimitetaan kaikille jäsenille tai sen voi tilata vuosikertatilauksena (15€). Jäseneksi pääset liittymään tästä, pelkän lehden voit tilata täältä. Suomalaiset sotaveteraanit ja suomalainen rauhanturvaamisosaaminen ovat hyvin paljon kytköksissä toisiinsa. Sotien hirveän hinnan maksaneena me tiedämme, kuinka tärkeää […]
Ahvenanmaa pelinappulana Talvisodan jälkeisessä Itämeren voimapolitiikassa
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/Ryska_konsulatet_Mariehamn_May_2016_600.jpg)
Talvisodan päättänyt raskas Moskovan rauha salli Suomelle mahdollisuuden rakentaa Ahvenanmaalle linnoitteita ja pitää puolustusvoimien joukkoja saarimaakunnassa, mutta Neuvostoliitolla oli toiset suunnitelmat, muistuttaa Lasse Koskinen. Tuhansista saarista koostuva Ahvenanmaa on Suomen ja Ruotsin välisen sijaintinsa vuoksi strategisesti merkittävä (kuva: Ariela Säkkinen) Ensimmäiset järeät linnakkeet valmistuivat kesäkuussa 1940. Neuvostoliitolle haluttiin näyttää, että Suomi aikoi puolustaa tätäkin […]
Sotavuosien tuhoisin kaukopartioretki vaati koko 13 virolaisvapaaehtoisen muodostaman partion hengen
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/Junkers_Ju_52_in_Kakisalmi_SA-kuva_98655_600.jpg)
Kaukopartiotoiminta on kaikessa salaperäisyydessään ja liki yli-inhimillisiin suorituksiin venyneissä saavutuksissaan yksi sotavuosiemme kiehtovimpia ja ihailua herättäviä joukkoja. Tehtävä oli vaativa ja vaarallinen, eikä tappioilta vältytty. Jatkosodan aikaisia kaatumistilastoja tarkastellessa yksi retki nousee kuitenkin esiin ihan erityisen tuhoisana. Syys-lokakuussa 1942 menetettiin nimittäin yksi kokonainen partio. Joka ikinen noista 13 nimestä on virolainen. Mitä oikein tapahtui? Jatkosotaan […]
Tuntemattoman sotilaan kolmet kasvot – mikä elokuvaversioista on sinun suosikkisi?
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/runtematon-sotilas-edvin-laine.jpeg)
Kolmen eri sukupolven omakseen ottamat versiot Tuntemattomasta sotilaasta eroavat toisistaan mm. henkilökuvausten ja painotustensa suhteen. Edvin Laineen Tuntematon Sotilas on monelle se ainoa ja oikea… ja on 2,9 miljoonalla katsojallaan yhä Suomen kaikkien aikojen katsotuin elokuva. Edvin Laineen ohjaama Tuntematon sotilas sai ensi-iltansa joulukuussa 1955. Elokuvatutkija Sisko Rytkösen mukaan elokuva noudattelee pääosin vuotta aiemmin ilmestynyttä Väinö Linnan kirjaa. […]
Onko tässä Suomen hurjapäisin veteraani? ”Pohjoisnavalla olisin halunnut käydä ja benjihyppyyn olin kuulemma liian vanha” – 100-vuotias Eila Moijanen on elänyt elämänsä täysillä
![](https://sotaveteraanit.fi/wp-content/uploads/2022/01/Eila-Moijanen-pysty.jpg)
100-vuotiaan nurmijärveläislotan Eila Moijasen elämä on ollut täynnä vauhtia ja vaarallisia tilanteita… vaikka se benjihyppy jäikin aikoinaan Afrikassa tekemättä. 100-vuotiaanakin Eila Moijanen on yhä utelias ympäröivää maailmaa kohtaan Jo tulijaa eteisessä tervehtivät väliamerikkalaiset seinävaatteet, eksoottiset olkihatut ja afrikkalaiset naamiot kertovat, ettei tämän nurmijärveläiskodin asukas ole elänyt ihan sitä tavanomaisinta maalaistalon emännän elämää. – Kyllä minä olen kiertänyt, niin idässä, […]